- 1/1
Foto: Arnfinn Johnsen, Axel Lund Svindal og Birgit Skarstein.
For Arnfinn Johnsen har dette blitt et livsprosjekt utviklet gjennom hele 32 år. Prosjektet er helt unikt, både i nasjonal og internasjonal sammenheng. For Johnsen har det vært viktig at portrettene skal være av høy kunstnerisk kvalitet, og samlingen som helhet vil være foto- og kunstfaglig interessant. For ham er GULL og BEST kunstprosjekter. Det finnes en enorm mengde bilder fra idrettens verden med jubelscener, når målstreken brytes, når ballen går i mål, eller fra seierspallen med smil, medaljer og nasjonalsang. Målet til Johnsen har vært å portrettere gullvinnerne som mennesker uavhengig av gullmedaljene. I tillegg til den individuelle presentasjonen av hver enkelt utøver, bidrar prosjektet til å bygge stolthet og bevissthet omkring idrettens betydning i samfunnet. For fotografen har det vært viktig å løfte paraidretten, for å bidra til forbildeaspektet og likeverdperspektivet.
Gullvinnerne har selv i stor grad valgt stedet der de vil bli portrettert, og bildene følger i så måte en tradisjon der mennesker blir portrettert i sitt eget miljø: det være seg hjemme, ute, inne, på jobb eller hvor som helst. Han har hatt ønske om å portrettere dem som personer. Som han selv sier, så er det her presentasjonen er poenget, ikke prestasjonen.
Gullvinnerne som presenteres i både GULL og BEST viser at det er mulig å sprenge tilsynelatende uoverkommelige grenser. Johnsens mål er å vise at idrettsutøvere er forskjellige mennesker, med ulik bakgrunn og forutsetninger, som alle har nådd toppen i sin idrett. Livsprosjektet hans har også mål om å være et forbildeprosjekt for andre unge både med og uten funksjonshemming.
Johnsen er opptatt av at idretten er en betydelig samfunnsfaktor, som engasjerer millioner av mennesker over hele verden. Som han påpeker, så er dretten en stor kommersiell arena og et viktig område for politisk engasjement - på godt og vondt. GULL og BEST er hans bidrag til en kulturpolitisk og sosiokulturell historiefortelling om oss selv og det moderne Norge, og den rollen som idretten har hatt i denne utviklingen.
-
Begge prosjektene har det blitt bøker av, og begge bøkene har oppnådd den prestisjetunge prisen «European Portrait Book of the Year» i henholdsvis 2015 og 2022. Dokumentarfilmen om BEST-prosjektet vil bli ferdigstilt sommeren 2024.
GULL
GULL startet i 1992 som en del av kulturprogrammet under OL 1994 og er utviklet i samarbeid med Norges Idrettsforbund og Gullklubben. I corona-året 2021 videreutviklet han prosjektet sitt. Johnsen kjørte Norge rundt for å portrettere alle de paralympiske gullvinnerne også, og prosjektet fikk tittelen BEST. Det innebar 8 måneders fotografering og 21 000 km i bil. Resultatet er portretter av 200 norske olympiske og paralympiske gullvinnere. Nå overtar Preus museum analogt og digitalt opptaksmateriale, dvs. negativer og digitale råfiler, samt fotografens utvalg av portrettene til digital formidling. Målet er å legge ut dette på DigitaltMuseum, og også en digital utstilling. Materialet er nå sikret for ettertiden og framtidig forskning.
Heltene som er portrettert Karsten Warholm, Marit Bjørgen, Petter Northug, Aksel Lund Svindal, Bjørn Dæhli, Birger Rud, Hjallis og alle de andre olympiske gullvinnerne sammen med 85 paralympiske gullvinnere, bl.a Cato Zahl Pedersen, Jesper Saltvik Pedersen og Birgit Skarstein.
BEST
BEST er en portrettsamling av 85 norske paralympiske gullvinnere. Den åpnet på Maihaugen den 4. februar 2021 i forbindelse med 60-årsjubileet for Paralympics historie. Boken med samme tittel ble lansert samme dag.
BEST er utviklet med en noe annen fotofaglig og kunstnerisk vinkling for å oppnå en dynamisk sammenheng, men likevel med vekt på de paralympiske gullvinnerne som medmennesker. Portrettene framhever likeverds- og mangfolds-perspektivet, og forbildeaspektet er også tydelig til stede.
Det er et likeverds- og mangfoldsaspekt i BEST, ved at norske paralympiske vinneraktører fortjener minst like mye heder og oppmerksomhet som de øvrige gullvinnerne. Her blir de presentert på en likeverdig måte, i tråd med det pågående paradigmeskiftet: Idretten skal bidra til likestilling i samfunnet.